Észak-Korea és Fehéroroszország reakciói az ukrán hadműveletekre
Észak-Korea elítélte az ukrán csapatok oroszországi betörését, amelyet az Egyesült Államok támogatásával végrehajtott terrorcselekménynek nevezett, míg Fehéroroszország szerint Kijev taktikája nem vált be Kurszk megyében.
Észak-Korea a KCNA állami hírügynökségén keresztül közölte, hogy az ukrán betörés az Egyesült Államok oroszellenes politikájának eredménye, és a helyzetet a harmadik világháború szélére sodorja. Phenjan kiáll Oroszország mellett, amelyet szerintük az Egyesült Államok "csillagászati" összegekbe kerülő halálos fegyverzettel látott el. Az észak-koreai külügyminisztérium szerint az ukrán támadás megbocsáthatatlan agresszió és terrorcselekmény.
Az észak-koreai vezetés, Kim Dzsongun és az orosz elnök, Vlagyimir Putyin közötti kapcsolatok az elmúlt évben jelentősen megerősödtek, és egy átfogó stratégiai és partnerségi megállapodást is aláírtak, amely katonai segítségnyújtást is tartalmaz. Észak-Koreát Dél-Korea, Ukrajna és az Egyesült Államok is azzal vádolja, hogy tüzérségi lőszerekkel és rakétákkal látja el Oroszországot, bár ezt mind Moszkva, mind Phenjan tagadja.
Aljakszandr Lukasenka fehérorosz elnök szerint Kijev a Kurszk megyében indított műveletével előnyösebb tárgyalási helyzetet remélt, de ez a taktika nem vált be. Lukasenka egyetért Putyin orosz elnökkel abban, hogy a tét emelése helytelen, és felveti a kérdést, hogy ki ülne le tárgyalni az ukrán vezetéssel ilyen körülmények között. A fehérorosz elnök szerint Ukrajna eszkalációs kísérlete aszimmetrikus választ, például nukleáris fegyverek bevetését provokálhatná ki Oroszországtól, ami nem lenne előnyös a régió számára.
Lukasenka beszámolt arról is, hogy az ukrán fegyveres erők több mint 120 ezer katonája állomásozik Ukrajna Fehéroroszországgal közös határán, és Fehéroroszország is telepítette saját csapatait a határ mellé. A fehérorosz-ukrán határ aláaknázása miatt Lukasenka szerint átkelni csak nagy veszteségek árán lehetne. Az esetleges új béketárgyalások alapját a 2022-ben Isztambulban elért megállapodások képezhetnék, figyelembe véve az azóta bekövetkezett területi változásokat.
Lukasenka kifejtette, hogy Moszkva és Minszk látja a veszélyét nyugati országok katonai egységei közvetlen beavatkozásának Ukrajnában, és meggyőződését fejezte ki, hogy az orosz hadsereg "ki fogja söpörni" az ukrán alakulatokat a Kurszki területről. Beszélt arról is, hogy a mozgósítás elől menekülő ukrán hadköteles korú férfiak részben Fehéroroszországon keresztül próbálnak eljutni Nyugatra. Észt források szerint Moszkva nem rendelkezik elegendő erővel a térségi támadások elleni fellépéshez, ami azt jelenti, hogy a második hete tartó ukrán támadás az oroszországi Kurszk megyében még hosszú ideig eltarthat.