Nyolc schengeni ország aggályait fejezte ki az Európai Bizottságnak a magyar vízumkönnyítés miatt
Nyolc schengeni ország külügy-, belügy-, és igazságügyi miniszterei levelet írtak az Európai Bizottság belügyi biztosának, Ylva Johanssonnak, hogy kifejezzék aggodalmukat a magyar kormány által az orosz és a belarusz állampolgárok számára bevezetett vízumkönnyítés miatt.
Észtország külügyminisztere, Margus Tsahkna szerint a magyar kormány döntése nem indokolt, mivel Oroszország továbbra is folytatja Ukrajna elleni háborúját és növeli az Európai Unió elleni hibrid akciókat. A levelet Lettország, Litvánia, Észtország, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország és Izland miniszterei írták alá, akik mind a schengeni övezet tagjai, Norvégia és Izland kivételével az Európai Unió tagállamai is.
A magyar szabályozás lényege, hogy a Nemzeti Kártya igénybevételével Oroszországból és Belaruszból érkező munkavállalók határellenőrzés nélkül léphetnek be Magyarországra, és így a schengeni övezetbe is. A Nemzeti Kártya birtokosai előnyösebb helyzetben vannak harmadik országbeli munkavállalóknál, mivel nem kell benyújtaniuk munkaerőigényről szóló igazolást, nem vonatkozik rájuk éves maximális kvóta, és családegyesítésre is van lehetőségük.
Az Európai Bizottság már vizsgálja a magyar szabályozást, és Anitta Hipper szóvivő figyelmeztetett, hogy Oroszország biztonsági fenyegetést jelent, amit a tagállamoknak figyelembe kell venniük, különösen a schengeni térség biztonságával kapcsolatban.
Augusztus elején Ylva Johansson levelet írt Pintér Sándornak, Magyarország belügyminiszterének, arra kérve, hogy magyarázza el, hogyan védekezik Magyarország az orosz kémekkel szemben. A biztos hangsúlyozta, hogy ha a magyar kormány nem ad megfelelő válaszokat, az Európai Bizottság lépéseket fog tenni.
A Nemzeti Kártyával könnyebb az országba belépni, hiszen ellentétben más harmadik országbeli munkavállalóval, nem kell benyújtania a munkaerőről szóló igazolást, nem vonatkozik rájuk az éves kvóta és emellett a családegyesítésre is jogosultak. A kormánynak augusztus 19-ig volt ideje válaszolnia az Európai Bizottság hivatalos levelére.
Szijjártó Péter magyar külügyminiszter még a hírek megjelenése után egyeztetni hívta északi és balti kollégáit, emellett hazugsághadjáratnak nevezte azt, hogy a belorusz és orosz állampolgárok veszélyeztetnék a schengeni övezet biztonságát.