Az amerikaiak előre figyelmeztettek a moszkvai terrortámadásra
A Kreml nem vett tudomást az amerikai hírszerzési információról, és továbbra is Ukrajnára próbálja tolni a felelősséget a moszkvai terrortámadásért.
Több mint két héttel a moszkvai külvárosi terrortámadás előtt az amerikai kormány figyelmeztette az oroszokat, hogy a Crocus City Hall koncerthelyszín potenciális célpont lehet. A Washington Post szerint a hírszerzési információk ellenére az orosz hatóságok nem hoztak szigorúbb intézkedéseket a helyszín védelmében, ahol több mint 140 embert öltek meg.
Az Egyesült Államok által azonosított potenciális célpontok között szerepelt a Crocus koncertterem, ami új kérdéseket vet fel az orosz hatóságok tevékenységével kapcsolatban. Az orosz külföldi hírszerzés vezetője, Szergej Nariskin korábban azt állította, hogy az amerikai figyelmeztetések túlságosan általánosak voltak a támadás megelőzéséhez, azonban ez az új információ ezt megkérdőjelezi.
A helyszínről származó beszámolók szerint az orosz különleges rendőri egységek csak egy órával a támadás kezdete után érkeztek ki, és további fél órát vártak a behatolással, ami elegendő időt biztosított az elkövetőknek a menekülésre.
Vlagyimir Putyin orosz elnök három nappal a támadás előtt még „provokatív” kijelentéseknek minősítette az oroszországi terrortámadások lehetőségét, és nyílt zsarolásra, valamint a társadalom megfélemlítésére és destabilizálására utaló szándékot említett.
A moszkvai amerikai nagykövetség is kiemelte a koncerttermeket mint potenciális célpontokat, amikor március elején a moszkvai tömegrendezvények elkerülésére szólította fel az Oroszországban tartózkodó amerikai állampolgárokat.
Az FSZB gyors akciója, amellyel az Iszlám Állam egyik zsinagóga elleni támadását sikerült meghiúsítani, arra utal, hogy az orosz kormányzat eleinte komolyan vette az amerikai jelzéseket. A Crocus City Hall egyik ruhatári dolgozója, a 15 éves Iszlam Halilov szerint a követségi közlést követően tájékoztatták a személyzetet a terrortámadás kockázatáról, és szigorítottak a beléptetőrendszeren.
Az amerikai információk tévesnek tűnhetnek, mivel a március 7-i figyelmeztetést követően nem történt támadás, de a kezdeti figyelmeztetés után miért nem fokozták és tartották fenn a biztonsági intézkedéseket, továbbra is kérdéses.
Az Iszlám Állam egyik szárnya vállalta a támadásért a felelősséget, de a Kreml az elmúlt hetekben inkább Ukrajnára próbálta tolni a terrortámadást. Putyin elnök az ukrán erőket a terroristákkal azonosította, és azt sugallta, hogy közvetlen veszélyt jelentenek Oroszországra.
Az orosz hatóságok elfogták a terrorcselekmény gyanúsítottjait, és Putyin, valamint más magas rangú vezetők azt állították, hogy Kijev bérelte fel az ügynököket, bár az amerikai és ukrán tisztviselők visszautasították ezeket az állításokat.
A Crocus City Hall elleni terrortámadás hatására megnőtt a jelentkezők száma az orosz haderőbe, 10 nap alatt 16 ezren járultak a toborzóirodákhoz, hogy Ukrajnában harcoljanak. Az orosz védelmi minisztérium szerdán jelentette, hogy idén már 100 ezren csatlakoztak szerződéssel az orosz haderőhöz.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök egy sajtótájékoztatón arról számolt be, hogy Oroszország június 1-jéig további 300 000 katonát készül mozgósítani. Ezzel szemben Zelenszkij nem tudta megmondani, hogy az ukrán haderőbe hány embert kell idén mozgósítani, de kijelentette, hogy nincs szükségük félmillióra.