Az EU-tagsággal kapcsolatos csalódottság Magyarországon, de a tagság mellett maradnának
Bár az Európai Unióhoz való csatlakozás nem váltotta be sok magyar várakozását, jelentős többség mégis úgy véli, hogy Magyarország számára előnyös volt az Unióba lépni húsz évvel ezelőtt. Legújabb felmérésünk bemutatja, milyen elvárásokkal csatlakoztak, és azt is, hogy hányan szeretnének kilépni az Unióból.
Az Európai Unió tagságának előnyeit és hátrányait mérlegelve a magyarok többsége még mindig pozitívan ítéli meg a csatlakozást. A felmérés rávilágított arra, hogy bár a csatlakozás nem hozta meg azokat az eredményeket, amelyeket sokan vártak, a megkérdezettek jelentős része továbbra is támogatja Magyarország uniós tagságát. Az eredmények azt mutatják, hogy a magyarok egy része csalódott lehet az Európai Unióban eltöltött időszak alatt tapasztaltak miatt, de ez a csalódottság nem vezetett a kilépés iránti tömeges igény megjelenéséhez.
A felmérés részletei arra is kitérnek, hogy a magyar állampolgárok milyen elvárásokkal tekintettek az EU-tagság kezdetére, és ezek az elvárások mennyiben változtak az eltelt évek során. Az eredményekből kiderül, hogy a magyarok többsége továbbra is az Unió tagja maradna, annak ellenére, hogy az eredeti elvárások nem teljesültek maradéktalanul. Az uniós tagság előnyeinek és hátrányainak mérlegelése során a pozitívumok még mindig felülkerekednek a negatív tapasztalatokon.
Összességében a felmérés azt sugallja, hogy a magyarok többsége támogatja az ország Európai Unióban való maradását, és bár vannak csalódott hangok, ezek nem dominálnak. Az EU-tagság húszéves évfordulóján a magyarok többsége továbbra is az Unió részeként képzeli el a jövőt.
Ezzel szemben a grúziai helyzet rámutat arra, hogy az EU-tagság nem minden ország számára egyértelmű cél. A grúziai parlament elnöke által jóváhagyott, és sokak által kritizált „külföldi ügynökökről” szóló törvényjavaslat, amely a média szabadságát korlátozhatja és veszélyeztetheti Grúzia EU-hoz való csatlakozásának esélyeit, hasonlóságot mutat a tavaly decemberi magyar „szuverenitásvédelmi” törvénnyel. A törvény elfogadása előtt több 10 ezer fős tüntetések, brutális rendőri fellépés, parlamenti verekedés és a nyugati szankciók kilátásba helyezése történt. A Grúziai Civil Társadalom Alapítvány bejelentette, hogy az ország alkotmánybíróságán készül megtámadni a jogszabályt, ami azt jelzi, hogy az EU-tagság kérdése még mindig komoly politikai viták tárgya lehet a régióban.